JÕELÄHTME  VALLAVOLIKOGU	

Keskkonnaamet
Narva maantee 7a
15172 Tallinn						Teie 19.10.2021 nr 7-9/21/22147
E-post: info@keskkonnaamet.ee			Meie XX.12.2021 nr 10-9/2933-3

Seisukoht kallasraja tõkestamiseks nõusoleku saamise taotlusele 

Pöördusite Jõelähtme valla poole 21.07.2021 kirjaga nr 7-9/21/16163, milles taotlesite nõusolekut Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamiseks loomade karjatamise eesmärgil. Esitatud ettepaneku kohaselt palusite Kostivere maastikukaitsealal (Harju maakonnas Jõelähtme vallas Parasmäe külas Kostivere karstiala kinnistul (katastriüksuse tunnus 24504:008:1078)) kallasraja tõkestamist lubada tingimusel, et läbipääs oleks tarast ülepääsude abil tagatud, kusjuures ülepääsude juurde peaks paigaldatakse infotahvlid, mis selgitavad kallasraja tõkestamise põhjust ja hoiatavad, et alal on suured loomad. 

Jõelähtme Vallavolikogu vastas taotlusele 23.08.2021 kirjaga nr 10-9/2933-1, et Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamise vajadus ei ole vallavolikogu hinnangul põhjendatud ja otstarbekas ega proportsionaalne igaüheõigusega kallasrajal liikuda ning Jõelähtme vald ei ole nõus Jõelähtme jõe kallasraja sulgemisega.

19.10.2021 kirjaga nr 7-9/21/22147 palusite Keskkonnaseadustiku üldosa seaduse (edaspidi KeÜS) § 38 lg 5 alusel Jõelähtme vallalt uuesti nõusolekut Harju maakonnas Jõelähtme vallas Parasmäe külas Kostivere karstiala kinnistul (katastriüksuse tunnus 24504:008:1078) asuva Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamiseks karjataraga Kostivere maastikukaitseala kaitse eesmärkide saavutamiseks. Taotlusele oli lisatud karjatara plaan ning Kostivere karstiala kinnisasja rendile andmise leping. Rõhutasite, et Kallasraja tõkestamise korral tuleb kaldaomanikul või valdajal tagada kallasrajal liikujaile tõkkest üle või läbipääs ning nentisite, et rentnik on juba käesoleval ajal Jõelähtme jõe ca 400 meetri pikkusel jõelõigul taraga piiranud. Selgitasite detailselt Kostivere maastikukaitseala kaitse eesmärke ja kaitstavaid väärtusi ning elupaigatüüpe, mille ilme ja liigikoosseisu tagamiseks on vajalik loomade karjatamine või niitmine. 

Rõhutasite, et Kostivere maastikukaitseala hooldamisel tuleb eelistada karjatamist, sest see on kõige efektiivseim majandamise viis kuna maapind on seal üsna ebatasane. Märkisite, et juhul, kui Jõelähtme vald ei anna nõusolekut Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamiseks, tuleks kallasrada karjatatavast alast karjataraga eraldada. See nõuab suuremahulist investeeringut ning hooldajat, kes oleks valmis ise kuivanud jõesängi ning kallasrada hooldama. Karstivorme ja kallasrada ei saa suure tehnikaga hooldada ning seda tuleb teha käsitsi, mis on aja ning energiamahukas. Selgitasite, et olete seisukohal, et hooldaja peab tagama tulenevalt KeÜS § 38 lg 5 kõnealusel lõigul jõe mõlemal kaldal paikneval kallasrajal liikumise võimalikkuse, rajades selleks (karjataraga) tõkestatud kohtadest läbi või ülepääsu. Karjaaiaga kallasraja tõkestamine piiraks kallasraja kasutamist minimaalselt ning võimaldaks endiselt kallasrajal liikumist. 

Juhul, kui Jõelähtme vald vaatamata Keskkonnaameti selgitustele peab vajalikuks kallasraja tõkestamiseks nõusoleku andmisest keelduda, palusite Teil põhjendada, miks kaalub kallasraja avatuna hoidmise vajadus käesoleval juhul üles loodusdirektiivist riigile tuleneva kohustuse tagada loodusväärtuste kaitse Natura 2000 võrgustiku alal. Samuti palusite Jõelähtme vallal eitava vastuse puhul esitada reaalsuses toimiv lahendus, mis tagaks kaitseala kõikide kaitse eesmärkide (sh karstiala ja jõekallaste hooldus) saavutamise ning hoidmise, arvestades seejuures maaomandit, suhteid ning erinevate huvigruppide huvisid.

Esmalt märgime, et Jõelähtme vald ei kahtle ega ole kordagi väljendanud mingil moel kahtlust, et kaitsealal karjatamine on vajalik ja mõistlik viis kaitsealal paiknevate koosluste säilimiseks. Samuti ei ole Jõelähtme vald alatähtsustanud kaitseala loodusväärtusi, sh poollooduslike koosluste säilimise olulisust. Endiselt on aga Jõelähtme valla seisukoht, et Kostvere karstiala kasutamisel tekkinud erinevate isikute huvide konflikti ja erinevate avalike huvide tagamist on võimalik lahendada muul viisil, kui Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamise ja/või sulgemiste teel.

Jõelähtme vald on korduvalt pöördunud erinevate asutuste poole seoses Jõelähtme jõe kallasraja sulgemisega (19.02.2020, 28.04.2020 Keskkonnainspektsioonile pöördumine; 12.11.2021, 16.11.2021 Keskkonnaametile pöördumine). KeÜS § 38 sätestatud nõuete täitmise üle on ametkonnad korduvalt järelevalvet teostanud (23.10.2019 Keskkonnainspektsioon, 2021 suvel Keskkonnaamet) ning 08.07.2021 kirjaga nr 7-28/21/14694-2 on Keskkonnaamet ka Kostivere karstiala rentniku OÜ Utti osas algatanud haldusmenetluse nr 2307 seoses kallasraja tõkestamisega. Haldusmenetluse nr 2307 eesmärgiks oli Kostivere karstiala kinnistu Jõelähtme jõe kallasrajal tagada vaba läbipääs ning sellest tulenevalt paluti rentnikul likvideerida 4 meetri laiuselt kallasrajalt elektrikarjus hiljemalt 16.07.2021 või pöörduda kallasraja tõkestamiseks kirjaliku nõusoleku saamiseks kohaliku omavalitsuse või Põllumajandus- ja Toiduameti poole. Jõelähtme valda küll teavitati haldusmenetluse nr 2307 algatamisest, kuid menetluse edasine käik ei ole Jõelähtme vallale teada. Küll on teada, et faktiliselt käesoleva ajani rentnik kallasrajal KeÜS nõudeid ei täida ning kallasrada on taotletavas lõigus mitte tõkestatud, vaid tegelikkuses suletud.

Loetud päevad peale rentniku osas haldusmenetluse nr 2307 algatamist, 21.07.2021 esitas Keskkonnaamet esmakordselt Jõelähtme vallale taotluse Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamiseks nõusoleku andmiseks. Jõelähtme vallale jääb selline menetluskäik arusaamatuks. Kas see on tavapärane praktika, et kui isik sulgeb kallasraja, siis kehtivate õigusnormide täitmise nõudmise  ning vajadusel sanktsioneerimise asemel püütakse tagantjärele olukorda kohaliku omavalitsuse survestamise teel kehtiva õigusega kooskõlla viia.

Teie taotluses on taaskord küll põhjendused, miks on vajalik Kostivere kaitsealal karjatamine ja mis eesmärke sellega soovitakse saavutada, kuid nii nagu 21.07.2021 taotluseski, ei ole ka 19.10.2021 taotluses mingil moel selgitatud ega põhjendatud, miks ei ole võimalik Kostivere kaitsealal edaspidi karjatada viisil, et kallasrada on KeÜS nõuetele vastavalt avatud. Ainus põhjus, mis on taotluses välja toodud, on selgitus selle kohta, et karjaaia ümberehitamine on rentnikule kulukas.

Karjaaed on teadlikult, mitte kogemata rajatud viisil, et see tõkestab kallasrada ning sellisel viisil karjaaia rajamise eesmärk on rentnikul olnud kulude kokkuhoid. Igaühe õiguse piiramise, st kallasrajal liikumise takistamise, õigustuseks, põhjuseks ja aluseks ei saa olla rentniku kulude kokkuhoid. Olemasoleval kujul karjaaed on rajatud erinevate ametiasutuste (Keskkonnaamet, Muinsuskaitseamet) heakskiidul. Juba karjaaia rajamise ajal ei vastanud selle paiknemine KeÜS‑is sätestatud nõuetele. Kui ei maaomanik, kaitseala valitseja ega rentnik ei pidanud enne karjaaia rajamist põhjendatuks kohaliku omavalitsuse seisukoha välja selgitamist karjaaia paiknemise osas, siis asjaolu, et juba rajatud karjaaia ümberehitamine on rentnikule kulukas, ei ole kindlasti Jõelähtme valla tegevusest tulenevalt tekkiv (lisa)kulu. Asjaolu, et rentnik on rajanud ja kaitseala valitseja on lubanud rajada karjatara viisil, mis ei ole kooskõlas kehtiva õigusega, ei anna alust eeldada, et kohalik omavalitsus peab sellise olukorra tagantjärele heaks kiitma.

Tähelepanuväärne on ka asjaolu, et ala, mille rentnik on juba karjataraga sulgenud ning mille tõkestamise lubamist Keskkonnaamet käesolevaga taotleb, ei kuulu rendilepingu kohaselt renditava maa-ala hulka.

Rõhutate korduvalt, et kallasraja tõkestamise puhul ei ole avalikkuse liikumine kallasrajal välistatud, vaid üksnes mõnevõrra raskendatud. Märgime selles osas, et praktikas on rentnik juba varasemalt hea tahte märgiks rendilepingus ette nähtud karjatara ülepääsud eemaldanud tauditõrje seaduse alusel (al 28.05.2021 kuni ebamäärase karjatamise aja lõpuni sügisel) ning keelanud seal liikumise. Asjaolu, et käesolev taotlus käsitleb tõkestamise lubamist, siis kui kallasrada kuulub karjatatava ala sisse, siis päriselus juhtub ilmselt see, et tõkestamise sildi all faktiliselt tegelikult kallasrada suletakse mingil perioodil karjatamise ajal. Nagu 23.08.2021 kirjas märkisime, on siinkohal ka märgatav konflikt Teie taotluse ja rentniku tegevuse vahel. Üheltpoolt soovitakse alale paigaldada tarast ülepääsud, teisalt keelab rentnik kogu karjatamise alal viibimise. Kallasraja tõkestamisel ning ülepääsude rajamisel viibiksid karstiala külastajad siiski karjatamise alal, mida on rentnik pidanud lubamatuks ja ohtlikuks nii kariloomadele kui ka inimeste elule ja tervisele.

Märgime, et ka kaitsekorralduskava näeb ette alternatiivseid koosluste säilimise tagamise viise – niitmine ja karjatamine. Asjaolu, et niitmine on keeruline, ajamahukas ja kulukas, ei tähenda, et tegemist ei oleks teostatava alternatiiviga. Nagu ka varasemalt märkisime – avalikku huvi, st kallasraja avatust ei saa üle kaaluda mugavus või meetme rahaline soodsus. Märgime, et Kostivere karstialal karjatatakse vaid loetud aastad. Seega varasemalt kaitsekorralduskava alusel olid koosluste säilimiseks vajalike tegevuste teostamine võimalik ka niitmise teel. Jõelähtme vald ei näe, et võrreldes enne maa-alal karjatamiste alustamist oleks mingid faktilised asjaolud karstialal muutunud niivõrd, et enam looduslike koosluste kaitsmiseks ei ole võimalik alternatiivi ehk niitmist kallasrajal ega jõesängis kasutada. Lisaks märgime, et kummaline ja vastuoluline on kallasraja tõkestamise vajalikkus just osal jõelõigul, mitte kogu kallasraja ja jõesängi ulatuses. Mil viisil ja kuidas saab Keskkonnaameti hinnangul hooldatud karstiala süda ning jõe kallasrada ja –säng Jõelähtme küla poolses osas jääb arusaamatuks. Kokkuvõttes leiame, et kallasraja tõkestamise eesmärk taotluses näidatud asukohas on pigem soov rentniku senist õigusvastast tegevust viia kooskõlla õigusruumis kehtivate normidega, rentniku mugavuse ja teostatavate tegevuste hinnaga. 

Vastuseks Teie küsimusele, et mis on Jõelähtme valla nägemuses reaalsuses toimiv lahendus, kui Jõelähtme vald kallasrada tõkestada ei luba, leiame järgmist. Kaitsekorralduskavas määratud vajalike tegevuste teostamine, et kaitstavad väärtused kaitsealal säiliksid, on maaomaniku, kaitseala valitseja või maa valdaja kohustus. Igal kohustatud isikul tuleb eesmärkide saavutamiseks opereerida kehtivas õigusruumis erinevate lubatud võimaluste raames. Kui maaomanikul, kaitseala valitsejal või maa valdajal ei ole soovi või võimekust teostada kaitseväärtuste säilimiseks tegevusi, mis on võimalikest alternatiividest keerulisem või kulukam (niitmine), siis Jõelähtme vald on Keskkonnaministeeriumile esitanud käesoleval aastal kirjaga nr 5-2/3902-2 taotluse Kostivere karstiala kinnisasja Jõelähtme vallale võõrandamiseks ning on maaomanikuna valmis Kaitsekorralduskavas vajalikuks peetavaid tegevusi karstialal ise korraldama.

Eelnevast tulenevalt jääb Jõelähtme vald 23.08.2021 kirjas nr 10-9/2933-1 toodud seisukohale, et Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamise vajadus ei ole põhjendatud ja otstarbekas ega proportsionaalne igaüheõigusega kallasrajal liikuda. Jõelähtme vald ei ole nõus Jõelähtme jõe kallasraja tõkestamisega.

Lugupidamisega

(allkirjastatud digitaalselt)
Väino Haab
vallavolikogu esimees